Wienerklassisismen


 * Komponistenes arbeidsforhold i wienerklassisismen **

En ny klasse oppstod, som var borgerne.

Musikk ble etter __hvert__ solgt som en vare, og dermed vokste behovet for noter. Før var komponister avhengig av at hoffet ville ha det, men nå kunne folket få kjøpt musikk på markedet.

__Dette__ førte også __til__ at konserter fikk flere publikum. Ikke bare adelen, som det tidligere hadde vært, men også «forbrukere av musikk». Borgerne ble selv utøvere og kunne prøve seg som «komponist» på det åpne markedet. Komponistene «todelte» gjerne publikumet på konserter. Det var kjenneren, som hadde peiling på musikk og/eller drev med det selv, og amatøren, som bare likte å høre på musikken.

Haydn mente at musikken skulle ha sjel og frihet, og eksperimenterte litt med formen på musikken. Mozart benyttet standard formen. Haydn hadde utfra det som var vanlig i samtiden alltid et godt orkester for hånden. Dermed kunne han eksperimentere mer og hadde mange flere muligheter.
 * Haydn **

Han var tjener og komponist hos fyrst Esterhàzy som 29-åring, og ble i stillingen i nesten 30 år. Her måtte han komponerte i alle genre i behagelig og underholdende stil. Han komponerte __hva__ enn fyrsten måtte ønske. Han fikk skrive musikk for mange typer anledninger; musikk for slottskapellet, opera for slottets __store__ teater sal og diverse kammermusikk. Haydn Bodde i Wien om vinteren med hoffet, og orienterte seg i byens musikkliv. __Senere__ ble han invitert til London og levde et blomstrende musikkliv.

[] __Dette__ er en av Haydns symfonier "Avskjeds-symfonien" (Farewellsymphony). Dette viser tydelig en av Haydns humoristiske sider. Etter å ha jobbet hos fyrst Esterhàzy Haydn gjorde på denne måten sin arbeidsgiver, fyrst Esterházy, oppmerksom på at musikerne lengtet etter å avslutte sommeroppholdet på slottet Esterháza for å gjenforenes med sine familier i Eisenstadt.

Mozart var et vidunderbarn som spilte piano og fiolin fra han var 4 år. Han var et multitalent innenfor musikk, og derfor mistet han __mye__ av sin barndom fordi faren skjønte at han var et vidunderbarn og ville at han bare skulle øve.
 * Mozart **

Til tross ga faren han en unik anledning til å lytte til musikk fra forskjellige musikalske områder rundt om i Europa. Mozart tjenestegjorde senere som konsertmester for erkebiskopen, men da erkebiskopen ble skiftet ut fikk Mozart et dårlig forhold med den nye arbeidsgiveren. Han fikk etter __hvert__ sparken og ble heller «freelancer» de siste 10 årene.

Han var meget berømt i sin samtid, men ble kritisert for sin «rock’n roll»-livsstil. Han passet liksom ikke inn noe sted. Han ruset seg og festet mye, begynte å slite med å få __jobb__, sleit økonomisk og ble syk. Mozart døde som 35-åring; fattig og utslitt pga. hardt arbeidspress og mye motgang. Han klarte ikke «freelancer» statusen veldig godt, fordi han slet med gjeld, helse, status osv.

=Mozart sine operaer= Det er usikkert hvilken opera som er Mozart sin første, men det sies at det er Apollo et Hyacintus i 1767, da Mozart var 12 år. Den er en Opera Seria som er basert på gresk mytologi. Operaen handler om Hyacintus og Apollo som var elskere, og Apollo som drepte Hyacintus ved et uhell med en diskos.

Mozart skrev bare operaer på italiensk og tysk. Italiensk var operaspråket, og da Mozart begynte å skrive operaer på tysk ble det sett på som rebelsk. Han skrev over 20 operaer i løpet av livet sitt.

Det var 7 "hovedoperaer" som var de viktigste. 1. //Idomeneo// som var en opera seria, skrevet i 1781 2. //La clemenza di Tito//, også en opera seria, skrevet i 1791 3. //Figaros bryllup// som var en opera buffa, skrevet i 1986 4. //Don Juan//, opera buffa, skrevet i 1987 5. //Cosi fan tutte,// også en opera buffa, skrevet i 1970 6. //Bortførelsen fra Seraillet,// som var et syngespill skrevet i 1782 7. //Tryllefløyten// som også var et syngespill, skrevet i 1791

=Mozart sine symfonier=

Mozart hadde 41 symfonier alt i alt. Den siste og mest kjente symfonien het "Jupiter-symfonien". Denne symfonien fikk mest sannsynlig navnet sitt fordi det var et enormt verk, og Jupiter er den største planeten. Jupiter-symfonien ble skrevet ferdig 10.august i 1788. Mozart skrev hele 3 symfonier dette året, og dette var den siste av de. Den har 4. satser og er satt opp på tradisjonelt vis for perioden. 1. Allergo vivace - hurtig og lystig 2. Andante cantabile - lett og lystig 3. Menuett allegretto - mellomhurtig, lett (mellomting av allegro og andante). 4. Molto allegro - veldig hurtig.

Mozart var jo, som nevnt tidligere, et vidunderbarn. Han begynte i 8års-alderen med å komponere symfonier. Den første han komponerte var symfoni K16 i E b -dur

Denne symfonien ble ble komponert sent i 1786 og satt opp i Praha rett etter at Figaros Bryllup (Le nozze di Figaro) ble satt opp i Praha. Mozart var veldig stor selv i Praha. Komponert for 2 fløyter, 2 oboer, 2 fagotter, 2 horn, 2 trompeter, pauke og strykere.
 * Praha-symfonien**nr. 38, K504 i D-dur

Musikk: Symfoni nr. 38 1.sats - Adiago - Allegro


 * Beethoven **

Beethoven klarte i større grad å fokusere på den status et geni burde ha i et samfunn og ga tydelig uttrykk for at han mislikte musikere som hadde arvet sin sosiale posisjon. Med andre ord, Beethoven klarte den freelancer-statusen som Mozart ikke klarte. Beethoven var selvgod og veldig bevisst på sitt talent, og mislikte veldig sosial rang og autoritet. Hvis han ikke ble kalt opp på scenen med en gang av publikum, kunne han bare unngå å opptre. Hvis noen snakket sammen mens han spilte, eller ikke ga han full oppmerksomhet, stoppet han helt opp med å spille. Beethoven skal sies å ha hatt en veldig sterk personlighet og det vistes også godt i musikken hans.

Han hadde en fri, impulsiv, mystisk energi. Mozart hadde 20 år tidligere prøvd å oppnå samme respekt for musikken sin som Beethoven klarte, men tiden var ikke moden nok for sånt den gang. Han tjente relativt bra på sine komposisjoner. Han ga fyrster enerett på verkene hans i en periode før de ble offentlig utgitt. Til tross for at han hadde mange episoder med upassende oppførsel var de villige til å frita han fra de vanlige reglene for oppførsel ved hoffet fordi de var fascinert av hans sterke personlighet. Men Beethoven hadde et vanskelig liv.

Først fikk han tinitus, og i 1818 ble han helt døv. Han fortsatte likevel å komponere og det sies at hans sinnsstemning og frustrasjon kan ha gjort verkene hans mye mer kraftfulle. På en tid vurderte han selvmord, men han hadde hatt en nær vennekrets hele livet, som stilte opp for han når han hadde det vanskelig.

www.musikkparken.no
 * Kilder**
 * Wienerklassisismen
 * Wolfgang Amadeus Mozart
 * Joseph Haydn
 * Ludvig van Beethoven

Ekko1
 * Musikk som vare s.103

www.wikipedia.no
 * Wolfgang Amadeus Mozart
 * Wienerklassisismen
 * Ludwig van Beethoven

http://folk.uio.no/oyvindyb/Camilla/skien/musikkhistorie/wienerkl.html

=Beethovens symfonier= Beethoven var født i 1770 i byen Bonn. Han var barn nr. 8 av en stor familie. Han skrev 9 symfonier til sammen på årene 1800 til 1824.

Beethovens musikkperioder deles inn i tre grupper. Wienerklassisk preg(2.symfonier) - selvstendig(symfoni 3,4,5 og 6) - Fremtidsrettet(symfoni 7,8 og 9) --> Romantikken.

Musikk: **Symfoni nr. 3 - Eroica** Starter veldig brått med en stor E b -dur akkord.
 * 1) Satsen er veldig voldsom med pauker og mye kraft. (Allegro con brio)
 * 2) Satsen er sørgende og langsom og kan sammenlignes litt med en begravelsesmars. Denne satsen ble blant annet brukt i begravelsen til Kong Olav og er mye brukt i begravelser til viktige personer. (Adagio assai)
 * 3) Satsen er lekende og lett (Allegro vivace)
 * 4) Varierende dynamikk som Beethoven var kjent for å bruke (Finale - Allegro molto)

Musikk: **Symfoni nr. 5 - Skjebnesymfonien** Denne symfonien ble brukt i radiosendinger under 2.verdenskrig blant annet. Banketemaet, som det blir kalt, går igjen gjennom hele symfonien. Det er bygget på en veldig enkel rytme. ' iiq | h
 * 1) Sats - Allegro con brio (med sjel)
 * 2) Sats - Andante con moto (langsomt med måte)
 * 3) Sats - Allegro (Bankemotivet kommer tilbake, men med en annen melodi. Verket brytes ned mot slutten av denne satsen)
 * 4) Sats - Allegro (overgangen til denne satsen har en oppbygning fra 3. sats hvor den brytes ned og bygges opp igjen. Mot slutten av oppbygningen begynner 4.sats med et brak. Denne satsen er veldig triumferende og har en "lykkelig" slutt).

Musikk: **Symfoni nr. 6 - Pastorale** Hver sats i denne symfonien har fått sitt eget "navn" av Beethoven.
 * 1) Sats heter "Glade følelser over å komme seg ut på landet"
 * 2) Sats heter "Scenen ved bekken"
 * 3) Sats heter "Lystige samvær"
 * 4) Sats heter "Tordenvær"
 * 5) Sats heter "Gjetersang - glade og takknemlige følelser etter tordenværet"

Musikk: **Symfoni nr. 9 - Korsymfonien** Denne symfonien har både kor, solister og orkester. Verket er skrevet mens Beethoven var helt døv. 5. Sats "Ode til gleden"

=Beethovens kammermusikk (1770-1827)=

Kammermusikk er en betegnelse for musikk som er fremført av mindre besetninger. Eksempel her er strykekvartetter med to fioliner, en bratsj og en cello. Musikken fremføres ofte i mindre og intime lokaler. Kongen hadde gjerne private konserter hvor de hadde mindre besetninger i et rom.

Kammermusikk spilles som regel uten dirigent med et solistisk preg. Beethoven hadde flere lærere. Faren hans underviste han også. Senere ble han undervist i Wien hos Haydn. Dette utviklet han i stor grad.

Musikk: Beethovens aller første strykekvartett (Kvartett nr.1 Op.18 3.Sats) - Scerzo - Allegro molto

Beethoven var litt imot det klasseskillet som var på den tiden. Man kan kalle han en revulosjonist. Han ville ikke assosialisere seg med kongene, men endte likevel opp med å komponere for dem fordi det var de som hadde pengene. Beethoven var en såkalt "freelancer" med en sterk personlighet. Han ble også betegnet som "den første romantiker".

Musikk: Kvartett nr. 4 Op.18 1. Sats Musikk: Kvartett nr. 14 Op 130 Dette stykket har 6 satser, i forhold til vanlig antall som er 4.
 * 5.sats: Cavatina
 * 6.sats: Finale-Allegro

Musikk: Große Fuge

=Haydn Strykekvartetter= En strykekvartett består vanligvis av 2 fioliner, en bratsj og en cello. Haydn ble ansett som "strykekvartettenes far" siden han hadde ca. 8 stk. av de.

iq: Tidligere kvartetter: [|Opus 1, nr 2. 3 sats "Adagro"---GALANT STIL---]

WIENERKLASSISISMEN---

Sene kvartetter: Opus 76, nr 2. 1. sats "Kvinten""ROMANTIKKEN"--- Dette stykket har obligat komp, som betyr at stemmene flettes inn i hverandre. "Kvinten" har også veldig "spørmål og svar" tema.

Sonatesatsform
Opus 33 nr. 2 "spøken" 4 sats. Rondoform Formen her er A-B-A-C-A-D-A-E-A

= =