Renessansen

//Renessansen varte fra ca. 1450 tallet til 1600 tallet// //Ordet Renessanse betyr "gjenfødelse", og d////enne epoken var en gjenfødsel av epoken Antikken ( antikkens idealer innen kunst litteratur, arkitektur osv.)//


 * Renessansen hadde mange kjente personer.**
 * Leonardo da Vinci var en kjent oppfinner og kunstner på denne tiden, og lagde blant annet maleriet "Mona Lisa" som ble verdensberømt.
 * Michelangelo var også en kunstner fra renessansen. Han tegnet blant annet kuppelen til Peterskirken og fornyet klassisk arkitektur med bruk av kolossalordenen . Michelangelo fikk også i oppgave å male taket på det sixtinske kapell, som tok i alt fire år.
 * Johann Gutenberg var berømt for å utvikle boktrykkerkunsten, som fikk stor betydning også for musikken, for på 1500-tallet ble det vanlig å trykke noter.
 * Martin Luther var en munk som hadde mange kritiske synspunkter om kirkens myndighet og om menneskets forhold til Gud som ga støtes til reformasjonen og han grunnla da den protestantiske kirken, også kalt evangelisk-lutherske kirker.

Musikken i Renessansen
På 1400-tallet begynte overgangen fra middelalderen til renessansen. På denne tiden skjedde det store forandringer i musikken, og 1450-tallet regnes som starten av renessansens musikkstil. Det var nå lov å bruke parallelle terser og sekster, også på tunge deler i takten. At dette ble godkjent, førte til at satsen var bygd på akkorder istedet for tomme oktaver og kvinter. Det ble også vanligere å skrive satser med fire stemmer, og stemmene ble mer likeverdige enn før. Den dypeste tonen ble dypere- mer lik en nåtidens basstemme- og det ble tydeligere melodi og komp.

Musikken var først og fremst for de verdslige, hoffet og kirken. Hoffet i Burgund i Frankriket gjorde mest preg på den musikalske utviklingen i første halvdel av 1400-tallet, og stilretningen som oppstod her kalles "Burgund-skolen". Den mest kjente komponisten her var Guillaume Dufay (ca. 1400-1474). // "adieu m'amour" // // - fløyte // // - stryke instrument // // - perkusjon //
 * Burgund-stilen**

Komponistene på denne tiden komponerte både verdslig og kirkelig musikk. Satsene hadde som regel tre eller fire stemmer. I kirkemusikken var det vanlig at en stemme hadde en gregoriansk melodi, og de andre var komponert av komponisten, mens i den verdslige musikken skrev komponisten alle stemmene.

Allerede på 1300-tallet hadde England en sangform basert på parallelle terser og sekster. Dette ble kalt //gymel-sang.// John Dunstable (1385-1453) var en engelsk komponist som benyttet seg av parallelle terser og sekster i overgangen fra middelalderen til renessansen. // "Quam pluchra" // // Rolig og avslappene // // Motett //
 * Engelsk-stil**

Det var tydelige forbindelser mellom England og Burgund-skolen, og det sies at musikken i Burgund har vært påvirket av den engelske stilen. Mange folkelige sanger er også bevart fra denne tiden, hvor det er trekk fra både kirkelig og verdslig musikk. The Agincourt Carol ("Deo Gratias Anglia") er en sang som handler om seieren den engelske hæren hadde hatt i Frankrike. Det synes om både Gud og konge, og har en fengene melodi så den egnes godt som allsang. Store mengder folk gikk ute på gatene og sang denne sangen etter seieren i Normandie. Versene er på engelsk, mens refrenget er på latin.

**Musikk i det flamske området**
Fra ca. 1450 til ca. 1500 var Flandern det sentrale området i musikk, og det omfattet det som i dag er Nederland, Belgia og Nord-Frankrike. Johannes Ockeghem (1420-1496) og Josquin des Prez (1440-1521) var komponister som la mye av grunnlaget for senere flerstemt musikk. Etterhvert ble det viktigste prinsippet for komponister å imitere hverandre, som en kano-sang. Det var ikke helt likt som nåtiden- hvor vi synger nøyaktig det samme, bare etter hverandre- men de justerte og tilpasset tonene litt for å få de til å passe inn i helheten. Denne metoden ble brukt både i verdslige og kirkelige komposisjonsformer.

Kirkemusikk i renessansen
Martin Luther innførte flere messer på morsmålet i den protestantiske kirken, fordi så mange menigheter ikke kunne latin. Han sørget også for å gjøre menigheten mer aktiv, blant annet gjennom å gjøre kirken tyskspråkelig og gjennom salmesang som vi har bevart den dag i dag.

Luther var også opptatt av at koralene skulle være gode både tekstlig og musikalsk, og han brukte det han syntes var bra, enten det var nymoderne eller tusen år gammelt. Han brukte også verdslige melodier og skrev ny tekst til dem, sånn som med Henrich Isaac sin "Innsbrück, ich muss dich lassen". Denne fikk kirkelig tekst, og ble deretter " O Welt, ich muss dich lassen".

Katolsk Kirkemusikk
Den katolske kirken startet en type "motreformasjon" som en reaksjon på den protestantiske reformasjonen. De hadde hatt kirkemøter i over tusen år og drev reformarbeid stadig, men Luther hadde gjort sterkt inntrykk. Anklagen om at teksten var vanskelig å oppfatte, ble tatt alvorlig. Trientkonsilet (ca. 1560) understreket at musikken ikke måtte komme i veien for forståelsen av musikken.

Giovanni Pierluigi da Palestrina (1525 - 1594) var en komponist som kirkemøtet besluttet at var idealet for kirkemusikk. Hans musikk ble godkjent av konsilet som ren, klar og i fullkommen balanse. Palestrina var ansatt i forskjellige kirker i Roma mesteparten av livet sitt. Han var tilogmed ansatt av forskjellige paver i Vatikanet. Han komponerte nesten bare kirkemusikk.

Palestrina stil ble en egen musikkstil, og kjennetegnene til denne stilen var som oftest:
 * a capella
 * legato (rolig, flytende)
 * polyfon (alle stemmene er likeverdige, men går ikke nødvendigvis på samme tidspunkt)
 * Ingen krasse dissonanser eller plutselige utbrudd.

ITALIENSKE MADRIGALER
__Ekte Madrigal__ Madrigalen var en ny type komposisjon som oppstod i renessansen. Den oppstod i Italia hvor komponister gikk sammen og skapte verdslig tekst og musikk. Madrigalen var gjerne mer ordentlig, og mindre grov enn den tidligere verdslige musikken. Forfattere skrev dikt i madrigalform og senere ble det komponert musikk til som skulle understreke og fremheve teksten. Tekstene dreide seg om natur og kjærlighet, og hadde ofte erotiske og seksuelle hentydning.

 Når f.eks jeg-personen i teksten vil «dø tusen ganger» er det den seksuelle utløsningen, altså orgasmen, han tenker på. Orgasme blir kalt «den lille død» på flere språk.

Den hvite og søte svane dør syngende, og jeg,  gråtende, når slutten av livet mitt. Ukjent og annen skjebne, <span style="color: #333333; font-family: Arial,sans-serif;">at han dør utrøstelig,  <span style="color: #333333; font-family: Arial,sans-serif;">og jeg dør en velsignet død,  <span style="color: #333333; font-family: Arial,sans-serif;">og døende fylles jeg  <span style="color: #333333; font-family: Arial,sans-serif;">full av glede og lyst. <span style="color: #333333; font-family: Arial,sans-serif;">Hvis i å dø, ikke lar meg føle noen smerte, <span style="color: #333333; font-family: Arial,sans-serif;">Jeg ville være tilfreds med å dø tusen ganger om dagen.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">Dette er en ekte madrigal komponert av Jacques Arcadelt. Teksten er skrevet av Giovanni Guidiccioni.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">Stemining i sangen, rolig, høyere på midten av sangen (høydepunktet), <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">så blir det litt svakere på slutten, og så repeteres slutten igjen litt høyere.
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">Det er lite pauser i sangen
 * <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">Teksten passer til melodien

Jaques Arcadelt (1507-1568) var en nederlandsk komponist fra renessansen. <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">Jacques har over 100 madrigaler som ble komponert over en periode på minst 20 år. <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">De fleste madrigalene han har lagt er for 4 stemmer, men han har en del med 3 stemmer også, og kun et par med 5 og 6 stemmer. <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">Han var en av de første som fikk printet sangene sine. Han komponerte til sammen tre messer, 24 motetter, 125 franske madrigaler, ca 250 madrigaler, deler av Klagesangene til Jeremias og Magnificat. Han lagde også melodi til dikt, blant annet fra Francesco Petrarca og Pietro Bembo. <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;"> Musikken hans ble utrolig populær i Italia og Frankriket i mer enn hundre år, mye på grunn av sin første bok om madrigaler, og som skal ha blitt printet ut igjen 58 ganger innen 1654. <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif;">//Han har navnedag 25.juli, navnet betyr «den som kommer etter». :)//